![]() |
![]() |
|
Žmonėms dovanoja džiaugsmą
Kretingoje pirmą kartą įvyko Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos meninės raiškos ir kūrybos festivalis „Linksminkimos ir džiaukimos“, kuris skirtas Vietovardžių metams paminėti. Susirinkusieji ne tik linksminosi, bet turėjo galimybę apsidairyti amatų mugėje, Lietuvos aklųjų bibliotekos taktilinių (liečiamųjų) kūrinių parodoje. Festivalyje taip pat vyko Tarptautinio neregių ir silpnaregių meno mėgėjų festivalio „Baltijos banga 2019“ atrankinis turas. Pirmasis festivalis „Kelias į sveikatą“ dar 2012 metais įvyko Plungės rajone. „Kilo mintis, kodėl nesusirinkus vasarą gamtoje kur nors smagiai pabūti. Pirmą festivalį mes darėme Plungėje su žuviene, pramogomis, ekskursija ir taip atsirado ši tradicija“, – prisiminė „Klaipėdos ir Telšių regionų aklųjų centro“ direktorė Daina Vitkauskienė. Šių metų festivalio organizatorė Kretingos rajono filialo pirmininkė Loreta Andronovienė džiaugėsi, kad jis vyksta mūsų mieste: „Šiemet garbė organizuoti festivalį atiteko mums.“ Nors renginyje vyko šokiai, skambėjo muzika, jo tikslas yra ne tik pabūti bendruomenėje, bet ir būti išgirstiems. „Norime, kad apie mus sužinotų, išgirstų žmonės, ateitų valdžios atstovai, atkreiptų dėmesį, kad esame tokia bendruomenė“, – teigė D. Vitkauskienė. Šalyje vis labiau pritaikant infrastruktūrą neįgaliems žmonėms, problemų yra. Bet, anot D. Vitkauskienės, per pastaruosius 10 metų situacija yra pasikeitusi: „Tačiau problemą matome žmonių požiūryje, stereotipuose, stigmose – tai vis dar egzistuoja.“
Daugiau kaip 30 metų silpnai regintis telšiškis Vytautas, gyvenantis Kretingoje, pripažino, kad visuomenė yra labiau subrendusi, o infrastruktūra pakankamai pritaikyta neregiams. Jis taip pat atviravo, kad šiandien yra sukurta nemažai technologijų, palengvinančių kasdienį gyvenimą: „Skaitau ir garsines knygas, domiuosi visomis naujovėmis, kurios man gali padėti. O dalyvavimas Telšių filialo veikloje man padeda dalijantis informacija, be to, smagu pabūti ir tarp bendraminčių.“ Sąjungos veikloje dalyvauja žmonės, kurie turi silpną regą, problemų su regėjimu, joje specialistai padeda neregiams ir silpnaregiams gyventi visavertį gyvenimą – mokytis, studijuoti, dirbti. „Atrodo, kad mūsų nemato, tačiau apie sąjungą rašo spaudoje, rodo televizija, informacijos galima rasti socialiniuose tinkluose, bet, kai žmogus apanka ir ateina pas mus, sako, kad nežinojo, jog yra tokia organizacija“, – tikino D. Vitkauskienė. Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjunga apie nematančius ar blogai matančius žmones neturi galimybės sužinoti. „Dabar yra saugoma asmeninė informacija ir negalime sužinoti, kur koks žmogus apako, todėl tik save viešindami galime informuoti, kad Kretingoje yra toks filialas, kur galima kreiptis, – kalbėjo D. Vitkauskienė. – Čia ne tik šokame ir dainuojame, bet ir mokomės, kaip vaikščioti su balta lazdele, skaityti įgarsintą knygą, dirbti su kalbančiu telefonu, jeigu reikia, mokome skaityti Brailio raštu.“ Sąjungoje neregiai taip pat gauna informacijos apie tai, kaip gauti reikiamas priemones, kur gydytis akis, kas gali padėti senatvėje, kokias lėšas ir iš kur gali gauti.
„Kultūrinė veikla ištraukia žmogų iš namų, jis turi išeiti, išmokti maršrutą, apsirengti tvarkingai, moteris turi pasidažyti“, – organizacijos svarbą įvardijo D. Vitkauskienė, akcentuodama, kad vokaline prasme neregiams ar silpnaregiams nėra sudėtingiau pasirodyti, daugiau problemų yra dėl mobilumo, orientacijos. Renginyje dalyvavo Lietuvos aklųjų ir silpnaregių sąjungos Skuodo, Telšių, Šilutės, Klaipėdos, Mažeikių rajonų, Klaipėdos miesto filialai, Mažeikių rajono neįgaliųjų centras. Svečiavosi ir Kretingos rajono kultūros centro folkloro ansamblis „Gervelė“, armonikininkų ansamblis, „Vilkpėdės“ bendruomenės socialinių paslaugų centro estradinės muzikos ansamblis „Vilkpėdė“. Šventėje dalyvavo būrys amatininkų iš Klaipėdos miesto ir rajono, Plungės audimo būrelis, Skuodo, Mažeikių rankdarbių autoriai. „Regintys vaikai kūrė žmonėms turintiems regėjimo negalią, kad jie galėtų apčiuopti. Ryškios spalvos naudotos, kad silpniau matantys galėtų geriau matyti, kas pavaizduota. Kūriniai skirti Žemaitijos metams paminėti, nes juose vaizduojami Žemaitijos miestų herbai“, – paaiškino taktilinių (liečiamų) kūrinių parodą pristačiusi Lietuvos aklųjų bibliotekos Klaipėdos padalinio bibliotekininkė Daiva Žiemelienė. Taktiliniai darbai sukurti Klaipėdos miesto Adomo Brako dailės mokyklos mokinių ir mokytojų.
|